-
Praha bylo místo, kam se lidé rádi vracejí. Ještě máme v paměti dobu,
kdy si lidé říkali – už aby byl pátek a my odjeli z Prahy. Uznávám, že
tenkrát nešlo nic jiného dělat. Proto chceme, aby město bylo bohaté,
příjemné a nabízelo vyžití o víkendu i v pracovní den,“ uvedl primátor
Hlavního města Tomáš Hudeček.
-
Na
druhém místě skončil Plzeňský kraj, který se stal vítězem roku
2011. Vede především v počtu dětských hřišť, dobrovolných hasičů či
atraktivitě vysokých škol, kdy vysokým školám ve svém regionu zůstane
věrný každý druhý student. Také pracovních příležitostí je tu více než v
ostatních krajích ČR. Neplatí to však pro zdravotně postižené, v čemž si
Plzeňský kraj oproti loňsku pohoršil. Mezi slabé stránky tohoto kraje
patří také to, že na zdejší kulturní akce chodí méně lidí a mohou využít
jen malého počtu koupališť.
- Třetí příčku
obsadil Královéhradecký kraj. Jeho loňské vítězství ukázalo, že se
v tomto kraji žije dobře a vyloženě negativní stránky se hledají jen velmi
těžko. Ve většině hodnocených oblastí se kraj blíží spíše vrcholu či
středu žebříčku. Kladný je přístup ke starším lidem a hendikepovaným.
Místní úřady a firmy zaměstnávají nejvíce lidí se zdravotním postižením a
v hromadné dopravě je nasazen
- největší počet
bezbariérových spojů. Mladí lidé už mají ale život v kraji o něco horší.
Absolventi středních škol se dalšímu studiu v drtivé většině věnují v
jiných krajích. Podíl mladých lidí bez práce je tu nejvyšší z celé
republiky.
-
V kategorii Skokan roku si první místo odnáší opět Hlavní město
Praha, a to za nižší znečištění ovzduší okyselujícími látkami. Hodnoty
NOx, NH3 a SO2 zde poklesly zhruba o 30 %. Tento výrazný meziroční pokles
emisí byl dán zejména částečným využitím největšího teplárenského zdroje
na území Prahy – teplárny Malešice, která byla oproti předchozím letům
v provozu jen méně než polovinu obvyklé roční provozní doby.
-
Na druhém místě v kategorii Skokan roku skončil Liberecký kraj, a to za
snížení konkurence na pracovním trhu. Jihočeský kraj získal třetí příčku
za největší snížení počtu nezaměstnaných lidí do 24 let.
-
-
O projektu:
- Místo pro
život je společensky přínosný projekt mapující hodnotový žebříček a
kvalitu života českého národa. Jeho hlavním cílem je maximálně a
objektivně zmapovat kvalitu života v jednotlivých krajích České republiky
a sledovat ji v dlouhodobém horizontu, iniciovat celospolečenskou diskusi
o skutečných hodnotách, které naši občané vyznávají, a poukázat na
nejlepší regiony a jejich úspěchy v hodnocených oblastech. Těmi jsou: Péče
o děti a vzdělávání, Zdravotnictví a sociální sféra, Pracovní podmínky,
Volnočasové aktivity a turismus, Rozvoj infrastruktury, Bezpečnost,
Občanská společnost a tolerantnost, Ekologie a příroda. Do osmi
hodnocených oblastí je zahrnuto 54 kritérií.
Princip hodnocení se opírá o tři hlavní pilíře: objektivní kritéria
získaná z nezávislých zdrojů, průzkum prováděný mezi 1400 obyvateli všech
regionů a názory kolegia.
- Statistická
data jsou získávána ze spolehlivých zdrojů, jako jsou Český statistický
úřad, Centrální registr vozidel, Český hydrometeorologický ústav,
CzechInvest, Ministerstvo práce a sociálních věcí, Ministerstvo vnitra,
Národní monitorovací středisko pro drogy a drogové závislosti, Ústav pro
informace a vzdělávání, Agentura ochrany přírody a krajiny České
republiky, krajské hygienické stanice nebo jednotliví provozovatelé MHD.
- Součástí
hodnocení a výběru kraje s nejlepšími podmínkami pro život je i
dotazníkové šetření mezi obyvateli ČR zaměřené na spokojenost v místě
bydliště, kvalitu života a životní hodnoty a priority obyvatel v
jednotlivých regionech ČR. V průzkumu mezi veřejnosti zodpoví otázky
týkající se osmi zkoumaných oblastí a společně s kolegiem potom určí,
která ze zkoumaných oblastí je nejdůležitější. Na základě dotazníkového
šetření je vypočten hodnotový žebříček (průměrná procentní váha pro každou
oblast), který pomůže najít Místo pro život 2013.
- Kolegium
představuje panel 18 nezávislých osobností, které svými názory významně
přispívají k celospolečenské debatě. Členy kolegia charakterizují různé
životní zkušenosti i vyznávání různých životních hodnot, které však v
souhrnu definují skutečnou kvalitu života. Mezi jeho členy patří například
MUDr. Jan Pirk, přední český kardiochirurg, Petr Zahradník, ekonomický
expert a člen NERV, Rut Kolínská, zakladatelka Sítě mateřských center nebo
Martin Doktor, rychlostní kanoista a sportovní ředitel Českého
olympijského výboru.
-
-
Jak dopadl
Pardubický kraj
- Pardubický kraj se ve většině oblastí drží v rámci republiky v horní
části žebříčku. Přestože se zde hůře dýchá, o životní prostředí je
postaráno. Podniky vyprodukují téměř o dvě třetiny méně odpadu a recykluje
se zde nejvíce z celé republiky. Také investice do této oblasti jsou
nadprůměrné. Na kraj sice dohlíží málo strážníků, nutno však podotknout,
že počet trestných činů je o 40 procent nižší, tudíž není třeba počet
policistů zvyšovat. Toto tvrzení podporuje i fakt, že na silnicích
v Pardubickém kraji se ve srovnání s celorepublikovým průměrem stane téměř
o třetinu méně dopravních nehod a počet uživatelů drog je o polovinu
nižší. Pozitivní je i vysoký počet zaměstnaných lidí se zdravotním
postižením. Je zde však velmi málo lékařů i zubařů.
![](Misto_pro_zivotCR_soubory/image002.gif)
-
![](Misto_pro_zivotCR_soubory/image004.gif)
![](Misto_pro_zivotCR_soubory/image006.gif)
-
Graf 27 – Vyhodnocení Pardubického kraje v jednotlivých
oblastech výzkumu
![](Misto_pro_zivotCR_soubory/image008.gif)
-
Graf 28 – Srovnání spokojenosti lidí v Pardubickém kraji a
ostatních krajích ČR
![](Misto_pro_zivotCR_soubory/image010.gif)
Srovnání výsledků jednotlivých oblastí v kraji s názory lidí
žijících v Pardubickém kraji
![](Misto_pro_zivotCR_soubory/image012.gif)
|