"Prales" v Borku
vytvořila sama příroda po té, co odbor městského ekologa, přeměněný na
odbor životního prostředí se o uvedené území přestal starat. V dané
lokalitě byla totiž v době minulého režimu skládka, do které notně
přispívali i tehdejší "dočasní" hosté, kterým jsme přenechali v roce
1968 kasárna a okolí a rezignovali na možnost rozhodovat o tom, co se v
jejich okolí děje. O skládkování v minulých desetiletích bychom mohli
psát dlouhé memoáry, připomeňme, čím se zasypávaly tehdejší "hluboké
cesty" nutné pro scelování pozemků na velké zemědělsky užívané např. za
městským hřbitovem. Další lokalitou, která byla vlastně skládkou odpadu,
byly rybníčky v Křivolíku a později byla další taková skládka na
Podkově v Rybníku.
Na
rekultivaci skládky v Borku po opuštění prostoru Sovětskou armádou
spolupracoval v devadesátých letech odbor městského ekologa s odborem
městského stavitele, jmenovitě pak Ing. Karel Tomeš a Ing. Miroslav
Dostálek. Skládka byla zavážena ornicí a rybničním bahnem z rekultivace
rybníčků a upravena. Na plochu byly s pomocí brigádníků plánovitě do
připravených rýh vysázeny jehličnaté a listnaté stromy. Městský
ekolog se o vysazené stromy každoročně staral a osobně také dosazoval
stromy tam, kde to bylo zapotřebí. Bylo také třeba likvidovat
další nálet, zejména vrbičky, které zde vyrůstaly a utlačovaly vysázené
stromky a současně se vymezovat tomu, aby pracovníci ze sousedního
provozu prádelny na tuto plochu bývalé skládky nevyhazovali to co se jim
nehodilo, např. chemicky znečištěné textilie. Bylo s tím tehdy spojeno
několik mrzutostí. V rozpočtu města byly v těchto letech na údržbu
vysázené plochy odborem městského ekologa vyčleněny prostředky v objemu
desítek tisíc korun ročně. A to se tehdy v devadesátých letech nedala daňová výtěžnost města s
tou dnešní srovnávat. Tak tomu bylo v době, co byl vedoucím odboru
městského ekologa Ing. Karel Tomeš.
Tato péče jak ve finančním
objemu, tak i ve vlastním pracovním nasazení rychle skončila po té, co
se odbor změnil na odbor životního
prostředí.
Jeho nová vedoucí v této práci, které dnes mohla přinášet výsledky,
nepokračovala. Výsledkem je poničený, polámaný porost, na kterém
vysázené stromky prohrály svůj boj o existenci s náletovými dřevinami.
Rekultivace prostoru bude nyní stát velké peníze. Každý se toho hrozí co
to bude stát a není jasné co s tím bude dál. Stačilo přitom jen
pokračovat v započaté práci městského ekologa.
Z odboru městského ekologa
se stal úřad, který působí zejména v přenesené působnosti státní správy
a samotná péče o životní prostředí kolem nás a péče o zeleň ve městě a
okolí je zajišťována za velké peníze výhradně profesionálně.
Co peněz se vynaloží na studie a projekty! Některé oblasti se
podařilo opravdu zlepšit. Osobně si cením např. nové úpravy prostoru
mezi červeňákem a budovou Tezy, je to dnes pěkná odpočinková lokalita
zvláště ve spojení s tím, že v okolí bydlí větší počet seniorů. Ovšem na
druhé straně moc nerozumím tomu, proč se dělají další nové studie a
projekty např. pro park Javorka, jako bychom neměli kam peníze dávat.
Přitom každý, kdo pamatuje práci zahradníka Lipenského a tím i bohaté výsadby
v dolní vstupní části parku, jistě porovnává situaci s dnešním stavem,
který se mu nemůže nijak rovnat. Na údržbu Javorky je zapotřební městský zahradník a jsem rád, že má být v letošním roce zřízen.
Vraťme
se zpátky do "pralesa". Co s tím uděláme?
Je to sice vzdálená oblast,
ale situace je zde taková, že
bych nad ní nemával rukou. Z plochy je třeba nejdříve vysbírat
"odložený" odpad, který sem byl zavezen nebo zanesen, oblast je přece
odvodňována do blízkých rybníčků a pak do Semanínského potoka. A mezitím
připravme rekultivaci.
Rozhodněme, zda nebude
alespoň pro část této velké parcely vhodné stavební využití a pak
tu plochu nabízejme. Inženýrské sítě nejsou zas tak daleko, také možnost
dopravního připojení. Jde přece o
"ostatní plochu" ( nejde o zemědělský půdní fond) a to je
jistě pro investory důležité. A další odlehlejší část pozemku bude možné
rekultivovat s využitím dotačních možností Operačního programu životního
prostředí. Letos příslušné výzvy nejsou, ale na příští rok ještě
výzvy vyhlášeny nebyly.....
Milan Mikolecký
Lepší přehled o jaký pozemek
se jedná získáte z následujících grafických údajů v systému MARUSHKA:
A ještě
porovnávejme fotografie:
Porovnejte současný stav celé
oblasti Borek s fotografií pořízenou v první polovině devadesátých
let. Můžeme zde mimo jiné posoudit stav zeleně, třeba i na zmíněné
ploše za prádelnou Fišer a tehdy vlastně nedávno dokončené "jídelně
mužstva". Ve vstupní části je samostatná skoro nová budova "kulturního
domu", tedy i kina, kde se pro
Třebováky
ovšem promítalo jen jednou jedinkrát 9. května 1990. Areál byl oplocený,
měl i ostrahu, automobilů málo.... Na využití se čekalo a investoři
nebyli....
![](3C_21images/BOREK%20_1991_lepsi.jpg)
Další letecký Borku snímek byl pořízen 2. srpna 2009. Na fotografii si
můžeme všimnout uskladněných nosníků pro zastropování podzemních prostor
terminálu Jana Pernera, umístěných na náměstí 17. listopadu, odkud se
vozily na stavbu. Celní úřad (a celní prostor) zde ještě nebyl
zřízen, vznikl až po zahájení provozu logistického terminálu Metrans.
![](3C_21images/BOREK_letecky2_8_2009%20kopie.jpg)
A přidám ještě letecký 3D
pohled z roku 2016, pořízený ovšem z opačné strany od jihozápadu. Co se změnilo?
![](3C_21images/Borek_LETECKY_3D.jpg)
|