250 let hostince
na Horách se neslavilo a nebylo ani připomenuto?
Výročí
hostince na Horách u České Třebové věnuje v Ročence
Českotřebovsko Karel Kubišta
dvoustranu 26/27. Mezi fotografie vložil jen dva řádky textu, které jsou
parafrázovány v nadpisu. Jen polovina je pravdivá. Opravdu
se výročí hostince na Horách nemohlo ze známých důvodů oslavit a již
připravený koncertní večer musel majitel hostince Miroslav
Seďa
odvolat celý loňský rok pro něho jistě znamenal velkou ztrátu. Ta druhá
polovina textu o tom, že výročí nebylo ani připomenuto, je ovšem velká
"nepřesnost" nebo také lež.
O
výročí byly jak články v Českotřebovském deníku, v Českotřebovském
zpravodaji, 250. výročí existence hostince na Horách byl
speciálně věnován jeden z mála loni uspořádaných seminářů v Městském
muzeu a Českotřebovský deník (konkrétně Milan Mikolecký, Martin Šebela
a Miroslav Seďa) natočil k výročí hostince 17ti minutový videofilm,
kterým měl na kanále youtube.cz a Orlicky.net 3500 shlédnutí a byl také
promítnut na zmíněném semináři v září loňského roku. Trvale
je k dispozici také na webu města. Všechny tyto (volnočasové)
aktivity byla realizovány bez nároku na odměnu jen proto, aby významné
výročí zřejmě nejstaršího trvale otevřeného hostince v našem regionu
nezapadlo a navíc aby spojilo význam hostince a poutního místa Hory,
které patří k "rodinnému stříbru", které v České Třebové máme.
(To, že si na výročí nevzpomněli na OIK TV je věc druhá.)
A tak místo toho, aby si veřejnost pomohla povšimnout aktivit
vedoucích k propagaci našeho krásného okolí jsme si museli přečíst v
Ročence Českotřebovsko nepravdu o tom, že se o propagaci tohoto výročí
nikdo nezajímal.
Co třeba to opravit alespoň na webové stránce ročenky?
Milan Mikolecký & Martin Šebela
Ročenka je tady
Výše uvedený text, byť kritický, naznačuje, že zase uběhl rok a
ročenka je zase tady, rok co rok, (již po třiadvacáté) v čase i nečase,
tedy i v době covidové, kterou nyní prožíváme. Nevznikala lehko,
ale zase ji máme k dispozici. Vznikla vlastně za éry starosty
Jiřího Páska jako tisk města, vžila se. Každoročně tak přibude do knihovničky jeden svazek,
který je do jisté míry českotřebovskou kronikou toho roku jejího vydání. Nyní je v
systému tiskovin města vedena jako "tisk soukromého vydavatele", který
město podporuje. Trochu v rozporu s tím je ovšem vyhlášení
výběrového řízení na městem vyhlášenou zakázku "Ročenka Českotřebovsko" a také pak i
zakotvení nasmlouvané částky (38 tisíc Kč) již do rozpočtového
provizória daného roku.
Město poskytuje vydavateli ročenky data, která si přeje v
ročence zveřejnit a současné dává pokyny další k tomu, co všechno dalšího by
si přálo do ročenky vložit. Jde o praktické záležitosti pro občany
v celém území Českotřebovska, tedy ORP Česká Třebová. Občanům je pak
ročenka distribuována na Českotřebovsku zdarma. Tisk a distribuce
ročenky je každoročně dražší a dražší, ale město dává jen tolik, kolik
vychází z výběrového řízení, do kterého se ve však snaze něco "utržit"
hlásí i firmy třeba z daleka. Výběrové řízení na vydávání ročenek v roce
2020 až 2022 se ovšem uskutečnilo ještě
"před covidem" a tedy ta úplně jiných podmínek. Proto měl
vydavatel, který v r. 2019 vyhrál výběrové řízení s letošním vydáním velké
starosti. Inzerentů není tolik a ceny inzerce bylo nutné přizpůsobit
současným podmínkám. Město přispět více nemohlo, smlouva je smlouva. To by musel
vzniknout nějaký dodatek původní smlouvy a na to nebyl čas, dotaci nelze
na plnění uzavřené smlouvy poskytnout. A tak má letos ročenka možná o pár stránek
méně, ale je nepostradatelným zdrojem informací zejména pro ty, co nemají
vždy po ruce počítač, nevyznají se hledání na internetu a nebo nejsou
právě blízko těchto vymožeností civilizace. A nakonec i pro přátele
digitálních vymožeností je k
dispozici webová stránka ročenky
uvedená i na hlavní stránce Českotřebovského deníku, navíc umožňující
aktualizaci informací..
Význam ročenky poznáme také z tohoto srovnání: zatímco jsme se obešli bez
velkých akcí, turnajů, Týdne sportu a festivalů, tak ročenka přežila i covidový rok a slouží stejně dobře jako v letech předchozích a bude i
nyní potřebným zdrojem informací.
Naopak, považuji za potřebné přehodnotit zařazení ročenky jako
"tisku soukromého vydavatele". Podobnou smlouvu na zakázku, přesněji
rámcovou objednávku propagace, tedy reklamy má město uzavřenu s
dodavatelem regionálního televizního vysílání, dokonce zprostředkovaně
přes jakýsi pochybný "spolek nespolek". A tam kupodivu nebylo
žádné výběrové řízení zapotřebí. Často se hovoří o podpoře místních
podnikatelů, ale platí to zřejmě jen v některých případech. Je
zřejmé, že ročenku v její historii realizoval Karel Kubišta v 95% jejich
dosavadních ročníků, což je myslím dostatečný důvod proto, aby mohl tuto
ročenku dělat dál za důstojných podmínek. A v tom letošním roce opravdu
komfortní podmínky neměl. A dosud neví, zda se mu náklady na tisk a
distribuci vrátí, smlouva s městem pokrývá jen malou část nutných
nákladů.
Nejsem nekritický obdivovatel vydavatele ročenky, všude jsou nějaké
rezervy, ale podstatou dobré úrovně a perspektivy je právě klid na práci
a solidní spolupráce. Věřím proto, že se podaří pro další ročník ročenky
vytvořit lepší podmínky. Ročenka si to zasluhuje.
Milan Mikolecký
Kontejnery
jsou všude a bude jich ještě víc
Na fotografii je poměrně
dobře uspořádané kontejnerové hnízdo na okraji parkoviště u
krytého plaveckého bazénu. 9 kontejnerů v řádce, kde vlastně nikomu
nepřekáží, v sousedství železničního náspu, kde lze takovouto směsici
nádob na tříděný odpad trpět. Jinde to je ovšem daleko horší. Snad
nejkřiklavějším místem je centrum sídliště Trávník, kde na místě
bývalého "Šimonova kaštanu" najdeme uprostřed města skutečně jako
lahůdku směsici jak pěti kontejnerů na směsný komunální odpad,
kontejnerů na tříděný odpad všeho druhu a navíc zde v roce 2016 tehdejší
vedení města prosadilo vybudování drahých "velkoobjemových podzemních
kontejnerů", které se ovšem vůbec neosvědčily.
Tak jsme tomu v roce 2016 fandili:
Podívejte se zde
Nebo
o kontejnerech na náměstí ZDE
Velkoobjemové kontejnery
situaci na Trávníku rozhodně nevyřešily (fotografie z roku 2020), původní
stav byl podobný:
Takových míst s kontejnery,
které je třeba upravit a zajistit, aby nebyly ostudou a nepřekážely je
ve městě více. Právě loni se v této věci moc nepokročil. Přestože bylo
na úpravu kontejnerových stání v loňském rozpočtu města určena částka
půl milionu korun, tak nebyla nijak využita, Kritika samotná nepomůže,
není-li někde nějaký návrh řešení. Proto jsem se tímto problémem
zabýval. Letos je totiž v rozpočtu města stejná částka uvedena znovu.
U jednatele společnosti
Eko
Bi,
která sváží tříděný odpad z kontejnerových stání ve městě a okolí
jsem zjistil, že existuje připravený návrh na úpravu hned 16
kontejnerových stání ve městě, které nutné potřebují upravit. Je
mezi nimi např. právě kritizovaná "výstava kontejnerů všeho druhu"
uprostřed sídliště Trávník v bývalé Václavské ulici, kde kontejnery
zabírají místo třeba na nově vybudovaném chodníku, určeném jistě pro
jiné účely.
Společnost EkoBi ovšem sama kontejnerová stání upravovat nebude, ale
ve spolupráci s odborem rozvoje města a investic budou vytipovány ty
lokality, které jsou technicky řešitelné, kde jsou vhodné pozemky kam
kontejnery umístit, aby nestály někomu v cestě nebo dokonce v
jízdní dráze, jako 7 kontejnerů v ulici v Lukách, kde je velmi snadná
možnost jejich posunutí na sousední městský pozemek směrem ke garážím.
Problematikou kontejnerových stání se město bude letos zabývat tak
jako tak, protože bude třeba přiopravit nový systém sběru a svozu
bio odpadu do nově budované kompostárny, někde se budou také lokality
pro kontejnery měnit nebo posunovat. Po letech příprav se dostane do
fáze realizace Projekt intenzifikace třídění opadu, který je podpořen
šestimilionovou dotací a občané budou mocí získat zdarma do výpůjčky
nádoby na tříděný odpad. Je to nejvýš nutné protože současný
systém by vedl k rychlému naplnění skládky a velkému nárůstu
poplatků za skládkování.
Doba covidová
přinesla nárůst množství odpadu.
Nyní
jsou nákupy prakticky všechny posílány v krabicích, papíru je nadbytek.
Ještě že se dá alespoň v současné době
jakž
takž prodat a nikde se nehromadí, jako ještě možná před rokem.
Trvalý zájem je od odpadové sklo, to žádným vlivům celkem nepodléhá.
Sklárny sklo vykupují. Plastů je stále více a kontejnery pro plasty jsou
brzy plné. Ty se sbírají a odvážejí do třídírny, kde se obsah "kukavozu"
vysype vlastně na podlahu haly a zdejší pracovníci třídí
pet
láhve z tvrdého plastu a zbývá ostatní výmět, který se dosud vozil na
skládku. Díky např. rozvozu obědů v nejrůznějších polystyrenových
nádobkách je tohoto výmětu nyní velmi mnoho, z dodávky plastů třeba 60%.
Aby se nedávaly na skládku, tak má
Ekobi
smlouvu o odběru s další organizací. Za odběr těchto nevyužitelných
plastů, tedy tzv. "výmětu"se musí platit. A
můžeme
být vlastně rádi, že existuje někdo kdo tento výmět odebírá, ovšem za
předpokladu, že k tomu dostane také kvalitní tvrdé plasty z
pet lahví,
tedy polytereftaláty.
Zbývá
ještě odtřídění
bioodpadu.
Na to se Eko
Bi chystá a připravuje. V letošním roce bude připravena odkanalizovaná
tvrdá plocha pro
kompostárnu a
zakoupeny potřebné stroje. Podle předpokladů by se provoz měl
spustit v prosinci. proto bude třeba během roku připravit svoz
bioodpadu,
využít také např. objemný odpad ze sběrného dvora, který dosud
končil na skládce. Intenzifikací třídění chceme dosáhnout toho, aby na
skládce končilo minimum odpadu. Podle množství odpadu končícího na
skládce přepočteného na 1 obyvatele jsou pak také stanoveny poplatky na
skládkování, které budou podle nově schváleného zákona také narůstat.
Jsou
ještě další možnosti, budou zmíněny v jiném textu. Nechci to pro
začátek komplikovat. (mm)
![](../2_21web/DDM_tabory.jpg)
|